Hvor blir de av, elevene vi jobber med?
Fagbrev i Skien før kunnskapsløftet
Publisert i Skolepsykologi nr.5-2009
Inge Jørgensen – Skien PP-kontor
inge.jorgensen@skien.kommune.no
Tlf.90787078

I lang tid har en i PP-tjenesten en savna kunnskap om hvor store deler av klientene i PP-tjenesten blir av i voksen alder. Vi vet mye om elever med omfattende funksjonshemminger, elever med psykisk utviklingshemming, autisme og multifunksjonshemming. Blant annet kjenner vi deres arbeidssted eller aktivitetssenter, og vi kjenner deres bostedsadresse. Men alle de andre, det store flertall, kjenner vi lite til. For en tid tilbake tok vi oss tid til å se nærmere på de som har fått fag- og svennebrev med bostedsadresse i Skien. Vi har gått i arkivet og sett hvem av dem som har fått hjelp av oss. Tidligere klienter som har flyttet fra kommunen er dermed ikke med i datagrunnlaget. I tillegg til tallmaterialet fra fag- og svennebrevene har en benyttet statistikk ved Skien PP-kontor, tall fra Telemark fylkeskommune, tall fra Statistisk Sentralbyrå, GSI-tall, annen forskning mm.

I de tre årene 2005 – 2007 ble det utdelt 599 fag- og svennebrev til personer bosatt i Skien. PP-tjenesten har arbeidet med 108 av disse. 98 var kjent før de forlot grunnskolen, mens 10 er kommet til mens de var elever i videregående skole eller som lærling. I teksten behandler en tallene som om de gjelder henholdsvis ett eller tre årskull selv om de som mottar brevene hvert år kommer fra flere årskull. 

Tabell 1a Årskulltall ved overgang til videregående skole
Tallene gjelder ett årskull 	10.kl 	
Antall elever i 10.kl. i Skien	Ca.650	
Antall elever i PPTs arkiv i 10.kl.	Ca.230	
Prosentandel i PPTs arkiv	Ca.35%	
Antall 10.kl.elever som søkte særinntaket	Ca.80	
Prosentandel av årskullet på særinntaket	11-12%	

Tabell 1b Årskulltall med fag og svennebrev
Tallene gjelder årskull	Fag og svennebrev	
Antall fag- og svennebrev med adr. i Skien	Ca.200 = 30% av årskullet	
Antall fag- og svennebrev med journal i PPT	33 (ved overgang til vgs)	
Prosentandel i PPT	Ca.16%	
Antall med fag og svennebrev som søkte særinntaket	Ca.16	
Prosentandel med fagbrev som søkte særinntaket	Ca.8%	

Tabell 1a viser at det var mange elever med journal ved PP-kontoret ved overgangen til videregående skole, ca.35% av årskullet. De fleste av elevene med journal ved PP-kontoret søkte ikke særinntaket, kun 35% av dem. Det tilsvarer 11-12% av årskullet. De fleste som søkte særinntaket søkte yrkesfaglige studieretninger (nå utdanningsprogram). 

Tabell 1b viser at det av årskullet er ca.200 som får fag- eller svennebrev, ca.30% av elevmassen. Det kan synes lite da flertallet av ungdommene velger yrkesfaglige studieretninger. Men det har ikke lyktes å finne ut av hva tallene er på landsbasis. Så mange som 33 av de som får fag- eller svennebrev har en journal ved Skien PP-kontor når de forlater grunnskolen, ca.16%. Det er vanskelig å vurdere om det er et høyt eller lavt tall. På den ene siden er tallet lavt når en sammenholder det med det store antallet som har kontakt med PP-kontoret, på den andre siden er det vanligvis elever som sliter i skolen en har kontakt med. Det er kanskje ikke å forundre seg over at de som sliter har større vansker med å kvalifisere seg med fag- og svennebrev enn andre. 

Av de 80 som søkte særinntaket hvert år har 15-16 stykker fått fag- eller svennebrev. Også her er det vanskelig å vurdere om tallet er høyt eller lavt. Det er mange av dem som har annen målsetting enn full kompetanse, og vi kjenner hver år 5-8 som får sitt arbeidstilbud i vernet arbeid eller dagaktivitetsentre. Det vil si at vi kjenner kvalifikasjonene til 20-24 elever fra hvert særinntak. Av de øvrige 56-60 får noen sikkert dokumentert sluttkompetanse etter 3-5 år i videregående skolegang, men det er grunn til å tro at de fleste av dem oppnår kompetanse på lavere nivå og at denne ikke er planlagt. 

Videre er det nesten 27% av årskullet som har fått hjelp av PP-tjenesten en ikke kjenner kvalifikasjonene til. Noen av dem får sannsynligvis dokumentert sluttkompetanse etter 3-5 år i videregående skole, men mange oppnår kun kompetanse på lavere nivå som ikke er planlagt. Statens Sentralbyrå viser i sine oversikter at det er 26% av elevene som ikke fullfører videregående opplæring, og som dermed får kompetanse på lavere nivå (SSB 2007a). Selv om tallene ikke er direkte sammenliknbare, så gir de grunn til kritisk refleksjon. En dristig slutning er at de fleste av alle de i Skien som ikke har fått full kompetanse har vært i kontakt med PP-tjenesten i Skien. Kanskje gir dette muligheter for å følge opp personene, lære å kjenne deres skolehistorie på en ny måte og justere tiltakene i skoletida. Se også tabell 7 for nærmere analyser på området.

Tabell 2 Kjønn – tre årskull
	Kvinner	Menn	Sum	
Andel fagbrev	222	37%	377	63%	599=100%	
Andel fagbrev i PPT	23	21,3%	85	78,7%	108=100%	
Andel på særinntak		Ca.35%		Ca.65%		
Andel i arkivet 10.kl.		Ca.35%		Ca.65%		

Tabell 2 bekrefter gammel kunnskap, men gir oss også helt ny innsikt og grunn til ytterligere undersøkelser. Mens andelen av kvinner i befolkning er rundt regnet 50%, er andelen jenter som har en journal ved Skien PP-kontor ved utgangen av ungdomsskolen kun 35%. Det samme tallet finner vi mht. andelen jenter på særinntaket. Når det gjelder fag- og svennebrevene i Skien, så er andelen kvinner 37%. Det er en høyere andel enn landsgjennomsnittet hvor andelen fra år til annet varierer rundt 30% (SSB 2007b). Kvinner som oppnår fag- og svennebrev og har en journal ved Skien PP-kontor, utgjør kun 21% av dem med journal som får fagbrev. Det er altså prosentvis langt færre av jentene som har kontakt med PP-kontoret som kvalifiserer seg til fag- og svennebrev enn det som er tilfellet for guttene. Det kan forklares med at det innenfor helse- og sosialfag er mange kvinner som fikk hele sin utdanning gjennom tre år i skole og ikke hadde en ordning med to år i skole og to år i lære. Det gjaldt for hjelpepleierutdanningen. Det blir også fortalt fra videregående skole at mange av elevene som går på barne- og ungdomsarbeiderutdanningen fortsetter på allmennfaglig påbygging istedenfor å gå ut i lære. Ser en på antallet kvinner som får fag- og svennebrev og som har en journal ved Skien PP-kontor, utgjør de ca.10% av alle kvinnene som får fag- og svennebrev. Det tilsvarende tallet for mennene er ca.22%. Det er altså svært få av de jentene som har kontakt med PP-tjenesten i førskole og grunnskole som oppnår full kompetanse i form av fag- og svennebrev.

Statistisk Sentralbyrås statistikk viser flere forhold mht. kjønn hvor jentene synes å komme dårlig ut. Den viser for eksempel at det er ca.54% jenter på allmennfaglige studieretninger, mens det er bare ca.4% kvinner blant lærlingene innen disse retningene. På yrkesfaglige studieretninger er det ca.55% jenter, mens det er bare ca.30% av lærlingene som er kvinner (SSB 2007a). Selv om enkelte utdanninger som foretrekkes av kvinner ikke har lærlingeordning, kan en spørre om det kan forklare hele forskjellen. En trøst kan være at kvinner er i flertall både i videregående skole, i høgskole og universitet. Men det sier altså ikke at de kvalifiserer formelt til et yrke.

Tabell 3 Grunnkurs og elever som har fått hjelp av PPT
Grunnkurs som fører til fagbrev	
	2007	2006	2005	Sum	
Bygg	12	5	10	27	
Elektro	1	5	3	9	
Formgiving		1	3	4	
Økonomiske	4	3	2	9	
Hotell og næring	3	2	3	8	
Helse og sosial	3	7	3	13	
Ukjent/IKT	1	2		3	
Kjemi og prosess	2	3	1	6	
Mekaniske	10	9	10	29	
Sum	36	37	35	108	

Byggfag og Mekaniske fag stiller i egen klasse som de store avtagerne til elever med vansker, og som kvalifiserer seg til fag- og svennebrev. Det er ingen overraskelse. Det er mer overraskende at Formgivingsfag og Hotell og næring kommer så vidt lavt. Det kan se ut som om de store elevgruppene som søker disse kursene på særinntaket ikke oppnår fag- eller svennebrev. I inntaksstatistikken til Telemark fylkeskommune er Hotell og næring og Formgivingsfag like store eller større avtakere av elever på særinntaket som Byggfag og Mekaniske fag (Telemark fylkeskommune 2006). En annen overraskelse er at det er så mange på Elektrofag som kvalifiserer seg. Det tas ikke inn så mange på særinntaket på elektro, og elektro går for å være mer krevende enn andre kurs pga. matematikken. Det må bety at elevene er topp motivert og har en stor egeninnsats. Vi har ingen gode forklaringer på hvorfor Hotell og næring og Formgiving kommer så lavt ut. Muligens er det slik at mange flytter fra Skien for å gå sin læretid og dermed registreres ikke de av oss.  

Tradisjonelle valg
Elevene søker tradisjonelt. Det er kun to kvinner i kjemi og prosessfag og to menn på helse- og sosialfag. Dette stemmer godt overens med SSBs statistikk (SSB 2007b) og med statistikken til Markussen og Sandberg (2005).

Tabell 4 Hvor lang tid tar det?
Tildelt fagbrev x år etter 16	4	5	6	7	8	9	10	11	Sum	
Jenter		9	4	5			1	4	23	
Gutter	2	25	26	8	7	1	5	11	85	
Sum	2	34	30	13	7	1	5	15	108	

Tabell 4 viser hvor mange år det tar fra en avslutter grunnskolen til fag- og svennebrev tildeles. I følge SSB fullfører sju av ti utdanningen i løpet av 5 år (SSB 2007c). Denne undersøkelsen viser at elevene bruker noe lengre tid. Tabell 4 viser svært oppløftende at det store flertall får brevet innen det er gått sju år (81%). Noe som må sies å være normaltid da utdeling av brevet gjerne skjer året etter at fagprøva er avlagt. Det er 19 elever med registrerte omvalg, og de må bruke minst seks år for å få brevet. I rådgiving er dette nyttig kunnskap. Eventuelle venteår er ikke kartlagt. Dette forteller at det kan være nødvendig å bruke et ekstra år eller to, og at det gjelder å ikke gi seg. 

Tabell 5 Henvisningsalder
Henvist i førskolealder	Henvist i barneskolealder	Henvist i uskolealder	Henvist i vgskole eller seinere	
14	53	31	6 + 2	
Avslutta før skolestart / i barneskole / i ungdomsskole / eller fulgt med til vgskole	Avslutta i barneskole / i ungdomsskole / eller fulgt med til vgskole	Avslutta i ungdomsskole / eller fulgt med til vgskole		
0 / 4 / 7 / 3	19 / 17 / 17 	17 / 14	2 er ikke registrert	

Tidlig innsats lønner seg, sies det. Det framgår av tabellen at av de 14 som henvises i førskolealder har hele 10 kontakt i ungdomsskole eller videregående. Av de 53 som ble henvist i barneskolealder har hele 34 fortsatt kontakt i ungdomsskole eller videregående. Det kan synes mye, men en nærmere analyse av journalene er nødvendig. Ved gjennomgang av journalene viste det seg å være flere som hadde kontakt en periode i tidlig alder, og så et langt opphold før en igjen fikk kontakt med PP-tjenesten. Dette fenomenet ble ikke nøyaktig registrert i denne undersøkelsen, så en har ingen nærmere analyser av det. Likevel, tidlig innsats vurderes til å være god innsats. Det er kun 34 av 98 som kom til PP-tjenesten i grunnskolen som en har kontakt med inn i videregående skole. PP-tjenestens innsats overfor disse 34 elevene i videregående skole er imidlertid svært liten. Det er altså bare unntaksvis at PP-tjenesten har en stor innsats overfor disse elevene i en lang tidsperiode. Se også kommentaren til tabell 10.

Skien PP-kontor får henvist relativt mange elever fra videregående skoler hvert år som vi ikke kjenner fra før. Det er elever hvor en i grunnskolen har vurdert elevens utvikling, læring og trivsel som tilfredsstillende slik at en ikke har bedt PP-tjenesten om hjelp. Skoleåret 2006-07 var tallet over 100 (inkludert allmennfag). Flertallet er jenter og svært mange av dem kommer fra helse- og sosialfag. Det er bare seks av alle dem som kommer i kontakt med PP-tjenesten for første gang i videregående skolealder, som har fått fag- eller svennebrev. Det vurderes som et svært lavt tall som krever at en etterser hvilke vurderinger og ev. tiltak som er iverksatt i skolen, denne gangen i videregående skole.

Tabell 6 Sakkyndig vurdering i grunnskolen
Sakkyndige vurderinger om spesialundervisning gitt i grunnskolen	
66	
Jenter	Gutter	
Tilrådd spesialu.v.	Ikke tilrådd	Tilrådd	Ikke tilrådd	
6	0	39	21	

Av de 98 personene som kom i kontakt med PP-tjenesten før de begynte i videregående skole, ble 66 vurdert mht. behov for spesialundervising i grunnskolen. Kun 45 av de 66 fikk tilråding om spesialundervisning, 15 elever pr.årskull. Mange av guttene ble vurdert til ikke å ha behov for spesialundervisning og nesten alle disse er vurdert for lese- og skrivevansker. Det er interessant å merke seg at alle jentene som ble vurdert, fikk tilråding om spesialundervisning. En har ikke undersøkt hvor omfattende spesialundervisningen har vært, men fem av dem har gått på spesialskole/skoleprosjekt. De 53 personene som ikke har fått tilrådd spesialundervisning har dermed klart seg gjennom grunnskolen med de vanlige differensieringstiltakene skolen har å tilby. Disse tallene gjelder sakkyndig vurdering og spesialundervisning en eller annen gang i grunnskolen og ikke nødvendigvis ved avslutningen av skolegangen. 

GSI-statistikken for Skien 2006 viser at ca.10% av elevene i 10.kl. har enkeltvedtak om spesialundervisning, ca.70 elever (GSI 2006). Tallene for de aktuelle årene har ikke vært tilgjengelig. Sammenholder en dette tallet med tallene i tabell 6 finner en at antallet elever som mottar spesialundervisning og som kvalifiserer seg med fag- og svenneprøve, er svært lavt. 

Tabell 7 Sakkyndig vurdering til særinntaket
Sakkyndige vurderinger til særinntaket	
47	
Jenter	Gutter	
Tilrådd prioritert gk	Ikke tilrådd	Tilrådd prioritert gk	Ikke tilrådd	
6	2	27	12	

Det er 47 personer som søkte særinntaket de aktuelle årene og fikk en sakkyndig vurdering fra PP-tjenesten, 15-16 elever hvert år. Av de 33 som ble tilrådd prioritert kurs hadde 22 også fått tilråding om spesialundervisning i grunnskolen. Fem av de 48 hadde PP-tjenesten kontakt med kun i forbindelse med særinntaket og tre av disse ble tilrådd prioritert kurs. Det er 13 personer som er registrert med tilråding om prioritert grunnkurs og også med omvalg. Det at mer enn 1/3 av de som får tilråding om prioritert kurs siden gjør omvalg, kan tyde på at PP-tjenesten har gjort for dårlige vurderinger mht. elevers forutsetninger, motivasjon, alternative kurs med mer. I tillegg er det så mange som 11 av 33 som får tilråding om prioritert kurs uten at de har hatt så omfattende vansker i grunnskolen at det har medført råd om spesialundervisning. Dette kan det stilles spørsmålstegn ved, noe en også har gjort. PP-tjenesten i Skien har gjennomført en snuoperasjon slik at det nå er langt færre som blir tilrådd prioritert utdanningsprogram enn tidligere.

Tabell 8 Vansker
Vansker		
Sosialemosjonelle vansker	31	
Leseskrive- og matematikkvansker	53	
Lærevansker	3	
Minoritetsspråklige	6	
Andre vansker	2	
Ingen vansker	6	
Ikke vurdert	7	

Fordelingen her inneholder ingen overraskelser. Lese- og skrive/matematikkvansker er for mange ikke noe hinder mht. å kvalifisere seg. Det synes å være noe vanskeligere å kvalifisere seg fullt ut om en har sosialemosjonelle vansker. Andelen søkere til særinntaket som har sosialemosjonelle vansker er høyere enn der elevene har lese-skrive/matematikkvansker, og like høyt som de som har generelle lærevansker (Telemark fylkeskommune 2006). Elever med lærevansker er lavt representert blant de som oppnår fag- og svennebrev, men det vurderes som naturlig siden det her handler om full kvalifisering og ikke kompetanse på lavere nivå. Elever med minoritetsspråklig bakgrunn er også lavt representert sett i forhold til hvor mange det er som søker seg inn på særinntaket. Mange av disse elevene har kort oppholdstid i Norge og dermed større vansker med å tilegne seg kunnskap i en skole som stiller store krav til språk og leseferdighet.

Tabell 9 Alvorlighetsgrad
Alvorlighetsgrad	Jenter	Gutter	
Store vansker		7	
Moderate vansker	3	6	
Små vansker	16	56	
Ingen vansker	2	14	
3 er ikke gradert

Vanskegradskalaen er utarbeidet med bakgrunn i de redegjørelser som foreligger i journalene. 

Det er i hovedsak de personene som er vurdert til å ha ingen vansker eller små vansker som kvalifiserer seg. Personer med moderate og store vansker har små sjanser til å oppnå fag- og svennebrev. En vurderer dette som naturlig, men en skulle gjerne hatt data som forteller hva som har gjort at de sju med store vansker har klart å kvalifisere seg. Slik vil en ha et bedre grunnlag for å forstå og for å iverksette tiltak. Blant de faktorene som spiller en stor rolle i arbeidslivet er frammøte og egeninnsats. Faglærere og rådgivere formidler alltid til elevene at de som møter opp og viser interesse og innsats har fortrinn framfor andre. En antar at mye av forklaringene kan ligge her.
 
Tabell 10 Hvor mye hjelp gir PP-tjenesten?
Hvor mye hjelp fra PPT?	Jenter	Gutter	
Svært mye hjelp		1	
Mye hjelp		8	
Noe hjelp	4	21	
Lite hjelp	17	53	
4 er ikke notert

Skalaen for hjelp er utarbeidet med grunnlag i hvor mange kontakter PP-tjenesten har hatt med klientene, pårørende, skole og andre, hva slags kontakter (tlf, samtaler, undersøkelser, behandling, med mer) og hvor lang tid kontakten har pågått.

PP-tjenesten gir gjennomgående lite hjelp til de elevene som oppnår fag- og svennebrev. Alle de sju som har store vansker har fått mye eller svært mye hjelp fra PP-tjenesten. To av dem som har fått mye hjelp har moderate vansker. 8 av de 9 elevene som fikk mye hjelp hadde lærevansker eller sosialemosjonelle vansker. Alle disse personene fikk hoveddelen av hjelpen fra PP-tjenesten mens de gikk i barneskolen, noe i ungdomsskolen og så godt som ingen hjelp mens de var elever i videregående skole. En vurderer det som uttrykk for at de som elever har hatt en god utvikling og at skolene har gitt dem et tilfredsstillende tilbud. 

Avsluttende kommentarer

Både grunnskoler og videregående skoler iverksetter en rekke tiltak for å hjelpe elever med ulike vansker igjennom skoleløpet. Hjelpen er ment å kvalifisere elevene faglig, sosialt og følelsesmessig. En vet lite om disse tiltakenes effekt, men det synes klart at for de fleste elevene har det ikke den effekt at de oppnår full kompetanse målt med fag- eller svennebrev. En har ikke data som forteller hvor mange som oppnår planlagt kompetanse på lavere nivå, eller grunnkompetanse som en har begynt å kalle det i Telemark. Det er dokumentert at antallet er lavt (Markussen og Sandberg 2005), men en regner med at det vil stige etter som ordningen med lærekandidat og kompetansebevis blir mer kjent og akseptert.

I vårt materiale har de personene som oppnår fag- og svennebrev gjennomgående små vansker, og de som er registrert med store vansker har hatt god utvikling og nytte av de tiltakene som har vært iverksatt. Det at PP-tjenesten har en så lite aktiv innsats overfor dem i videregående skole trekker i denne retning. Så mange som 26% av det totale elevtallet i norsk videregående skole oppnår kompetanse på lavere nivå (SSB 2007a), oftest ikke planlagt. Det er da kanskje ikke så underlig at det store antall som mottar spesialundervisning fordi de strever i skolen, heller ikke oppnår annet enn kompetanse på lavere nivå. Det ser ut til mange av dem som kommer i kontakt med PP-tjenesten først når de er elever i videregående skole, heller ikke oppnår full kompetanse. Dette er elever som har gjennomgått grunnskolen uten at noen har bekymret seg for dem i en slik grad at de er henvist PP-tjenesten eller har mottatt noen større hjelp. De har kvalifisert seg til inntak til videregående opplæring på poengkonkurranse, men klarer likevel ikke å kvalifisere seg i videregående skole. 

Det har vært opplysende og nyttig å gjennomføre denne undersøkelsen. Den reiser mange problemstillinger og gir det et bedre grunnlag for vurdering og rådgiving i framtida.  Den stiller både grunnskole, PP-tjeneste og videregående skole overfor skjerpete utfordringer.

Litteraturliste

GSI-statistikk for Skien – Internett: www.wis.no/gsi
Markussen, Eifrid og Nina Sandberg, Stayere, sluttere og returnerte. 2005. NIFU-STEP Skriftserie 6
Skien PP-kontor, Statistikk fra særinntaket 1996-2007 upublisert 
Statens Sentralbyrå 2007a, Fakta om utdanning 2007 – nøkkeltall
Statens Sentralbyrå 2007b, Utdanningsstatistikk Internett: Lærlinger, etter kjønn og studieretning http://www.ssb.no/emner/04/02/30/utlaerling/tab-2005-03-04-01.html
Statens Sentralbyrå 2007c, Utdanningsstatistikk - Internett: Stadig flere lærlinger http://ssb.no/vgu/main.html
Telemark fylkeskommune 2006, Statistikk for inntak, formidling og voksenopplæring