Normalisering
Diagnostisering

Problematisering
Normal - Normalisering

Adjektivet – Normal
Statistisk
Medisinsk
Sosiologisk
Verbet - Normalisering

Diagnostisering – ICD-10
•	ICD-10 – International Classification of Diseases - Den internasjonale statistiske klassifikasjonen av sykdommer og beslektede helseproblemer 
•	De fleste delene er om somatikske sykdommer
•	Kapittel V: Psykiske lidelser og atferdsforstyrrelser (F00-F99) - atferdsdiagnosene
Diagnostisering – Hva og hvorfor
•	Somatikk – 
•	Atferdsdiagnoser 
- kognitiv/språklig fungering
- sosial fungering
- psykisk fungering
•	for å forstå
•	for å gi et tilpasset tilbud
•	for å ha et vedtaksgrunnlag ved rettigheter
•	for å ........
ICD-10 F-diagnoser - Kategoriblokker
•	F00-F09 Organiske, inklusive symptomatiske, psykiske lidelser
•	F10-F19 Psykiske lidelser og atferdsforstyrrelser som skyldes bruk av psykoaktive stoffer
•	F20-F29 Schizofreni, schizotyp lidelse og paranoide lidelser
•	F30-F39 Affektive lidelser
•	F40-F48 Nevrotiske, belastningsrelaterte og somatoforme lidelser
•	F50-F59 Atferdssyndromer forbundet med fysiologiske forstyrrelser og fysiske faktorer
•	F60-F69 Personlighets- og atferdsforstyrrelser hos voksne
•	F70-F79 Psykisk utviklingshemning
•	F80-F89 Utviklingsforstyrrelser
•	F90-F98 Atferdsforstyrrelser og følelsesmessige forstyrrelser som vanligvis oppstår i barne- og ungdomsalder
•	F99Uspesifisert psykisk lidelse
Tester – diagnostiske verktøy
•	Assessio – testfirma
•	DAt-Kon – Differensiering av Atferds- og konsetrasjonsvansker
•	Vineland Adaptive Behavior Scales
•	WPPSI/WISC/WAIS - evnetester
•	Leiter – evnetest
•	Reynell/ITPA – språktester
•	KOAS/KOAP – IT-baserte lesetester
•	Achenbachs tester (CBCL m.fl.)
•	Om utviklingsvurderinger
Historie – CM Bellman (f.1740)
	(Til jul) ”kom efter vanligheten många tusen fattiga från landet til huvudstaden. ... Det var jul men ingen vågade ta dem in i sitt hus hvarför de tillbragte nätterna under bar himmel i kölden. ... Många steg aldrig upp igjen... I gryningen gick stadsvakten upp och förde bort de döda kropperna ...”
(E.Brunner, Fukta din aska 2004)
Lov om utvisning av omstreifere
•	Reskript av 23.08.1737 påbød utvisning av omstreifere. Systemet førte ikke fram og kampen mot omstreifere ble gitt opp
•	Etter 100 år ble ”arbeidet tatt opp igjen, men denne gang som et arbeide FOR OG BLANDT omstreiferne”
Einar Gisholt. Tidsskrift for den norske lægeforening nr.19 – 1934 s.961-975
Historie – Eilert Sundt (1850)
•	”Han (Eilert Sundt) fikk statens hjelp i sitt arbeide, som gikk ut på å skaffe omstreiferne fast bopel. Forsøket var ikke vellykket ...
•	Skulle der oppnåes nogen nedgang i omstreifernes antall måtte man først og fremst ta seg av barnene og skaffe dem en skikkelig oppdragelse.” 
Einar Gisholt. Tidsskrift for den norske lægeforening nr.19 – 1934 s.961-975
Historie – Alfred Binet (1905)
•	I 1905 kom resultatet fra de første moderne intelligenstestene. Skolevesenet i Paris ønsket å avsløre unger som ville komme til kort i teoretiske fag. De henvendte seg psykologen Alfred Binet og legen Theodore Simon, som utviklet en metode for å teste den intellektuelle utviklingen til barn mellom tre og tolv år. 
Historie - Omstreiferen
•	Omstreiferen ”er bondens og fiskerens stadige plage, han tigger seg fram og tar det han ikke får, slagsmål og usedelighet er hans stadige liv.”
•	”Han er upåvirket av prestens formaningstaler, av politiets straff og av lægens kurophold.” 
Verkslæge Mikael Kobro - Barn og ungdom, nordisk sosial-pedagogisk tidsskrift Stockholm 1931 s.17-21
Historie - Omstreiferbarn
	”Kan man lite gjøre for å få ham (omstreiferen) selv til en nyttig samfundsborger, så er til gjengjeld resultatene mer oppmuntrende når man får tak i hans barn.” 
Verkslæge Mikael Kobro - Barn og ungdom, nordisk sosial-pedagogisk tidsskrift Stockholm 1931 s.17-21
Historie - Omstreiferbarns intelligens
•	Undersøkelse av 71 barn i 1931 viste at 
•	gjennomsnitlig IQ var 78
•	18 barn hadde IQ under 70
•	Kun tre barn hadde IQ over 100
•	”De er ute av stand til å konkurrere på like vilkår med normale kamerater.” Verkslæge Mikael Kobro Barn og ungdom, nordisk sosial-pedagogisk tidsskrift Stockholm 1931 s.17-21
Historie – Omstreiferbarns framtid
•	”.. med sin mangelfulle intelligens blir de derfor et lett bytte for slette kamerater som vet å utnytte dem. ... Dette forklarer kanskje den kjensgjerning at disse mennesker så lett glir ut på forbryder-banen; nedarvede slette egenskaper satt inn i drålig miljø skulde jo skape de beste betingelser herfor....
•	Nye bestemmelser om sterilisasjon av defekte og forbryderske individider skulde kanskje også påskynde nedgangen i dette allerede hendøende folkeferd.” 
Einar Gisholt. Tidsskrift for den norske lægeforening nr.19 – 1934 s.961-975
Normalisering som aktivitet
•	som normalisering av tiltak og tjenester
•	som kompetanseheving for den unormale
•	som utvikling av forståelse og aksept fra den andre

Historie – Skoleutvikling - segregering
	1881	Lov om ”Abnorme børns undervisning”. Regulere virksomheten ved statlige og private skoler som hadde vært i drift fra 1825.
	1915	Lov om døve, blinde og åndssvake barns undervisning og om pleie- og arbeidshjem for ikke dannelsesdyktige åndssvake. 
	1947	Skolepsykologtjenesten.
	1951	Lov om spesialskoler. Døve, blinde, vanføre, atferdsvansker, tale/språk/lesehemmede (nytt). Statlige internatskoler.
	1959	Første eksternatskoler (interkommunale).
	1955	Bestemmelser om hjelpeundervisning, overført til
	1959	Lov om folkeskolen. Regler om observasjonsklasser og – skoler. Likhet for by- og land.
Historie – Skoleutvikling - integrering
	1975	Grunnleggende endringer i Lov om grunnskolen: Integrering av Lov om spesialskoler og Lov om grunnskolen. Nå fikk vi en felles lov for alle barn i Norge, uansett bakgrunn, art og grad av funksjonshemning 
•	1975	Ny lov om videregående opplæring (slutt på gymnas og yrkesskoler). Rett til plass i vg opplæring for funksjonshemmede.
•	1980-årene: Normalisering. Realiserings-fasen. Integreringsfasen praktiseres.
Integrering – Inkludering i skolen
•	1992 Spesialskolene skal avvikles 
•	1994 Reform 94. Rettighetsreform for videregående opplæring for alle elever
•	1997 L 97. 13-års skolegang–6-åringene i skolen 
•	1998 Ny lov om Opplæring. Felles lov for grunnskole, videregående opplæring. Bestemmelse om Tilpasset opplæring i formålsparagrafen
•	2003 NOU 16 I første rekke – en inkluderende skole
Inkludering som virksomhet
•	«Inkludering handler i første rekke om miljøet. Det er et program for utvikling av skolen med det formål at den skal passe hele den menneskelige variasjonen. Det er i dette lyset at kravet om tilpasset opplæring må ses. Et krav som gjelder for alle elevene:
•	…prinsippet skal komme til uttrykk i hele virksomheten i skolen , og det krever at alle sidene ved opplæringen, både lærestoff, arbeidsmåter, organisering og læremidler, blir lagt til rette med tanke på de ulike forutsetningene som elevene har. Tilpasset opplæring tilsier ulik behandling og fordypning i arbeid med lærestoffet og variasjon i art, vanskegrad, mengde, tempo og progresjon.»  NOU 2003: 16 I første rekke 
Rettighet, diagnose, ekskludering
	”Det kan være vanskelig å se at dagens system med tildeling av spesialpedagogiske ressurser til enkeltelever fungerer slik at det stimulerer til fokus på skolemiljøet som helhet. Den dominerende spesialpedagogiske tenkningen i skolen har også sterkt fokus rettet mot den enkelte elevs vansker. Det samme gjelder rettighetstenkningen. Rettighetsstrategien ses i denne sammenhengen som et effektivt virkemiddel for å sikre utsatte grupper sosial anerkjennelse, ressurser og dermed verdige liv.” NOU 2003: 16
Fra ekskludering til inkludering
	” Tilpasning og rettigheter 
Med fokus på læringsmiljøet ville en løsning være å oppheve rettighetssystemet og sette kreftene og ressursene inn i forhold til kravet om tilpasset opplæring for alle ” Op.cit.
Inkludering – ikke for alle
	”Finnes det noen unntak for inkluderingen?
Utvalget ser at det finnes en mindre gruppe elever med betydelige funksjonsnedsettelser som kan ha vanskeligheter med å gjøre bruk av et inkluderende skoletilbud. Det samme gjelder for en gruppe elever med rusproblemer og ulike psykiske problemer.” Op.cit. 

Diagnoser og foreninger
•	Frambu senter for sjeldne funksjonshemninger
•	Sosial og helsedirektoratet – diagnosegrupper
•	NK- interessorganisasjonene 
•	Landsforbundet mot stoffmisbruk
I morgen
•	”De reisende” i går (?)
•	”De .......” i dag og i morgen
Lenker om diagnostisering

Sosial- og helsedirektoratet En god start: om diagnostisering
Helsetilsynet, kartlegging ved helsestasjon
 Utredning i Habiliteringstjenesten
Om Utviklingsvurderinger (Bente Gjærum m.fl.)
 ICF-slideshow
ICF-Sjekkliste
 ICD-10