Hovedretninger innenfor 
kognitiv utvikling

Stephen von Tetzchner
Utviklingspsykologi
Barne- og ungdomsalderen

Med en takk til Nina Jenssen og Schale Azak
Internettlenker
Schale Azak: http://www.hf.hio.no/ergoterapi/ergo1/k02-1aar/k02-download/utviklingspsykologi.ppt
Fra NTNU: http://www.sv.ntnu.no/psy/studiet/forelesninger/vaar-2003/ 
Kjell Morten Stormark UiB: http://www.uib.no/psyfa/studentinformasjon/Grunnfag/Grunnfag/Forelesningsnotater/stormark/utvikling.ppt 
Dankert Vedeler: http://www.sv.ntnu.no/psy/studiet/forelesninger/vaar-2003/psy100/dankert.vedeler-100-1.pdf
Åge Diseth Utviklingspsykologi: http://www.uib.no/psyfa/studentinformasjon/Grunnfag/Grunnfag/Forelesningsnotater/Diseth/hosten2001/PS103%20OVERHEAD%20%20V/sld001.htm 
Om Piaget og Vygotskij
http://oter.hinesna.no/matematikk/Studier/fellesdok_alle/piaget_vygotsky.htm 
 
Hovedretninger
•	Logisk konstruktivisme – den kognitive utvikling er en tilpasningsprosess
•	Informasjonsbearbeiding – en rekke enkeltprosesser ligger til grunn for mestring av kognitive oppgaver
•	Sosialkonstruktivisme - kunnskap dannes i samhandling med mer kompetente barn og voksne
•	Hendelseskognisjon – Barnet tar del i, mestrer og forstår hendelsene i den sosiale og kulturelle verden.
Sentrale begreper
•	Domener:
- domenegenerell: kunnskap på alle områder
  utvikler seg noenlunde parallelt
- domenespesifikk (et avgrenset kunnskaps-
  område): forløper ulikt på ulike områder (f.eks.
   ulik utvikling innen språkområdet og det matematiske området)
•	Moduler: nevrologiske enheter som tolker ytre stimulering på sin egen måte – genetisk basert utvikling gjennom modning (f.eks.spåk, antall, romlige forhold, musikk) 
•	Virksomheter: Kunnskap utvikler seg ut fra det personer gjør, den virksomhet de bedriver (f.eks. barna til fiskeren, bonden, læreren)
Domener / Moduler 
s.163-4
Virksomheter
•	Sett inn bilder
Logisk konstruktivisme
•	Kunnskap tilegnes, den er ikke medfødt
•	Barnet ses som en aktiv organisme, en liten forsker, som konstruerer kunnskap gjennom egen aktivitet ut fra de mentale forutsetninger barnet har på et gitt tidspunkt
•	Barnet konstruerer kunnskapen i logiske enheter – strukturer (f.eks. kniver + gafler + skjeer = spiser vi med)
Jean Piaget (1896-1980) bakgrunn
•	Biolog og filosof 
•	opptatt av hvordan barnet forstår verden etter å ha arbeidet med IQ-testing
•	Kognitiv utvikling som analogi til biologisk utvikling
- Fordi hvert individ følger samme biologiske utviklingsforløp, vil alle også følge samme kognitive utviklingsforløp. 
- Likevel forutsetter Piaget at erfaring er nødvendig for kognitiv utvikling.
Jean Piaget (1896-1980)
•	Domenegenerell teoretiker
•	Sentrale begreper: 
- Kognitive strukturer – mentale redskaper for
    erkjennelse  og kunnskap
- Skjema – grunnpilarer i strukturene
    Skjemaene blir konstruert av individet,
   det skjer en mental bearbeiding

Utviklingsprosessen
•	Utvikling av det kognitive er en grunnleggende livsfunksjon og en tilpasningsprosess
•	Barnet søker å  forstå verden 
•	Kunnskap blir konstruert av barn når de blir stilt overfor ting og oppgaver de selv kan handle med
•	Piaget skiller mellom operativ og figurativ kunnskap 
Kunnskap - Operativ kunnskap
•	Logisk læring gjennom aktivitet, omfatter det generelle i et handlingsmønster, aspekter ved handlingen som er uavhengig av situasjon
•	Denne kunnskapen representeres mentalt i et kognitivt skjema. Skjemaene samordnes i en mental struktur. Skjemaene utgjør grunnpilarene i den kognitive strukturen
Kunnskap
Figurativ kunnskap - begreper
•	Figurativ kunnskap – statisk kunnskap: 
Blir tilegnet direkte gjennom fysisk læring, omfatter hvordan ting ser ut. Pugg/fakta - F.eks. Pusen ”Svarten”, mors bil ”Hufsa”
•	Begreper omfatter mening. Mening har * kategori intensjon: F.eks. ”katter” har fire
    bein, hale, følehår og de maler. 
* og kategori ekstensjon: F.eks. ”katter” er
    norsk skogskatt og siameser, osv
Skjema
	Piaget skiller mellom 3 ulike typer skjema

•	Handlingsskjema
•	Symbolske skjema
•	Operasjonelle skjema

	Barnets utviklingsnivå bestemmer hvilke typer skjema barnet kan ha

Handlingsskjema
	”Kaste” – det som kastes være en rangle, ball eller lue. Kastingen blir tilpasset objektet og varierer noe. Kastet kan være kort, høyt eller langt. Skjemaet inneholder det som er felles, det som er konstant på tvers av alle kast. F eks gripe objektet, bevege armen, slippe objektet, tyngdekraften. 
Symbolske skjema
	Disse representerer noe annet enn seg selv. F eks  ord er slike mentale symboler og på-liksom-lek (kloss blir et symbol for fly) Med utviklingen av symbolske skjemaer blir barn i stand til å løse problemer og til å tenke på objekter og hendelser uten at det er knyttet direkte til handling.
Operasjonelle skjema
	Disse holder holder orden på tankeinnholdet og mentale handlinger, på endringer som forekommer ved økt grad av abstraksjon. 

Handling blir til tanke; 
refleksiv abstraksjon 
eks. Jeg kan leke med pappesken. Den kan være et slott, en rødmalt stue i skogen, ei hytte, en campingvogn
Utviklingsprosesser
•	Den intellektuelle utviklingen skjer gjennom endring i de kognitive strukturene mot stadig høyere grad av abstraksjon i tenkningen.
F.eks. har ordet ”redd” flere betydninger – redd for en sinna mann, eller redd for den nye dukken jeg har fått
•	Denne mentale tilpasningen bygger på de samme prosessene gjennom hele livet:

Assimilasjon, akkommodasjon og organisering
Assimilasjon
	Når barnet oppfatter hendelser, objekter og personer ut i fra sin kognitive struktur, dvs. tolker hendelser og ting ut i fra skjemaer man allerede har. Det som ikke barn kan assimilere, eksisterer ikke for barna. Assimilasjonen driver barnets utforskning.
Akkomodasjon

	Akkommodasjon – endrer/tilpasser skjemaene. Dette er nødvendig for å utvikle kunnskap og nye handlinger. Ex. Esset i kortstokken og A for 1.kl.

Organisering
	Koordinering av enkeltskjemaer til mer sammensatte og overordnede kognitive strukturer.
Likevekt
•	Når barnet møter nye inntrykk som han/hun ikke forstår, dvs. ikke får til å stemme med sine allerede etablerte skjemaer oppstår det en ubalanse.
•	Barnet søker likevekt, dvs. de vil søke å løse kognitive konflikter. Det er denne prosessen som driver utviklingen. 

Utviklingsprosessen
•	Ubalansen – kan oppstå spontant ut fra biologisk modning eller erfaring
•	Ut fra sin medfødte trang til indre likevekt søker barnet å gjenopprette balansen ved å akkommodere
•	Strukturene endrer seg gradvis gjennom tendensen til å gjenopprette kognitiv likevekt
Helhetlig omorganisering
•	Fra tid til annen skjer det grunnleggende strukturendringer som innebærer kvalitativ endring i hvordan barnet tenker
•	Helhetlig integrering av alle strukturene slik at barnets alle kognitive ferdigheter omorganiseres samtidig
Stadie-tenkningen
•	Helhetlig omorganisering gir grunnlag for å dele utviklingen inn i stadier med hver sin karakteristiske tenkemåte. 
•	Piaget mente at alle barn uavhengig av kultur går igjennom de samme stadiene og i samme rekkefølge. Dette betyr at senere stadier bygger på de tidligere.
Stadiene
•	Sensomotoriske stadiet (0-2 år) 
•	Preoperasjonelle stadiet (2-7 år) 
•	Konkret operasjonelle stadiet (7-11 år)
•	Formell operasjonelle stadiet 
(fra ca. 11 år) 
Sensomotoriske stadiet (0-2 år) 
•	Barnets erkjennelse foregår gjennom sansning og motorikk
•	Barnets kunnskap er fullstendig bundet til det hun kan se og gjøre med tingene
•	Barnet kan egentlig ikke tenke i den forstand at hun kan manipulere med indre representasjoner av ytre ting og hendelser
Sensomotoriske stadiet (0-2 år) 
•	I løpet av denne perioden tilegner barnet seg fire erkjennelsesmessige kategorier objekt, rom, kausalitet (årsak/virkning) og tid
•	Først som handlingskategorier, etter hvert som begrepskategorier
•	Utviklingen av objektpermanens 
•	Barnets viten er knyttet til egne handlinger. Kan ikke løse problemer i tanken alene
Preoperasjonelle stadiet (2-7 år) 
•	Utvikling av symbolfunksjonen. 
•	Barnet utvikler systemer for indre representasjon av ting og hendelser. De ytre handlingene flytter inn på det indre plan.
•	I begynnelsen er begrepene ustabile og skifter innhold etter situasjonen, f eks månen eller månene.
•	Fra 4 års alderen  - tenkningen er nært knyttet til den direkte persepsjonen. Den er intuitiv. 
Eksempel
•	En fireåring skal legge like mange brikker i to rekker, vil gjerne legge brikkene i to like lange rekker uavhengig av antall brikker.
•	Vannglass – A og B like store glass og like mye vann, heller vann fra A over til glass C som er lavere, men bredere. Barnet vil si at det er mest vann i glass B og minst i C, fordi han bruker det mest synlige, høyden på vannet, som vurderingsgrunnlag.
Egosentrisme
•	Barnet tenker det han/hun selv ser.
•	Tenkningen er sentrert omkring eget jeg. Tar utgangspunkt i seg selv og egen situasjon.
•	Fjelltesten med dukke. Politi og gutt som gjemmer seg.
Flere kjennetegn ved førskolealderen
•	Animisme (resultat av egosentrisme, døde ting er lik en selv, de slår seg, sover etc)
•	Irreversibel tenkning (klarer ikke å snu tankerekkene)
•	Klarer ikke å konservere
Konkret-operasjonelt (7-11 år) 
•	Tenke logisk og formålsbevisst, dvs. operasjonelt 
•	Konkret -  kun ved tingene foran seg at barnet klarer å kategorisere, foreta sammenligninger og trekke slutninger 
•	Vanskeligheter med tekstoppgaver uten konkret materiale

Formelt-operasjonelle stadiet 
(fra ca. 11 år) 
•	kan tenke logisk på et abstrakt plan, tankeoperasjonene blir formal logiske.
•	kan systematisk analysere alle muligheter i en situasjon og trekke de logisk riktige slutningene på grunnlag av gitte antakelser, hypotetisk-deduktiv tenkning. 
Kjennetegn
•	Kan sette frem hypoteser og prøve dem ut på en systematisk måte
•	Det er nettopp denne evnen til  reell ”vitenskapelig” tenkning som kjennetegner det formelt-operasjonelle stadiet
•	Dette er Piagets endemål for beskrivelse av den kognitive utviklingen

Kjennetegn fort.
•	Tenkningen blir mer avansert og kompleks også etter 15 år men bare økt kunnskap, ikke kvalitative endringer i den kognitive strukturen
•	Tilsvarende skyldes gale slutninger hos voksne, manglende kunnskap og ikke manglende logisk struktur
Kritikk
•	Ser barnet i et sosialt vakuum, en aktiv agent som driver frem egen utvikling gjennom handlinger med ting i omgivelsene.
•	Studier viser at barnet fra første stund er orientert mot de sosiale aspektene i omgivelsene, og oppsøker sosial interaksjon.
•	Utelater  mening og motivasjon som betydningsfullt ved oppgaveløsning, f eks vegg-testen med to politimenn og gutt som må gjemme seg i fht fjell-testen.

Kritikk fort.
•	Utviklingen - universell og uavhengig av kultur
•	Barn fra ikkevestlige kulturer oppnår ikke alle konserveringsferdighetene som f eks konservering av volum. Australske aboriginere som ikke har gått på vestlig skole er  eksperter på å finne vann, men lite opptatt av hvordan vannet blir oppbevart
Kritikk fort.
•	Piagets antakelse om generelle stadier forutsetter domenegenerell utvikling
•	Forsking - utviklingen er preget domenespesifikk og virksomhetsspesifikk kunnskap, alle ulike erfaringer gir ikke det samme kognitive sluttresultat
•	Piaget-  språk og sosial samhandling gir kunnskap, men liten betydning for utvikling av den overordnede kognitive strukturen
Den nye teorien – fra Piaget
•	Integrerer mening og tolkning i teorien. Det er derfor ikke lenger kun ensidig fokus på handling og logikk
•	Med integrering av mening og tolkning inne i teorien er avstanden til sosialkonstruktivismen ikke så lang
•	Fortsatt er fokus individuelt og ikke sosialt
Informasjonsbearbeiding
•	Kognitive fenomener kan beskrives og forklares ut fra en modell der informasjon flyter gjennom og blir bearbeidet i ett eller flere systemer (tankesystemer)
•	Oppmerksomhet og hukommelse er viktige funksjoner. Prosesser for å regulere og kontrollere bearbeidingen står sentralt
•	I funksjonene forekommer enkeltprosesser som innkoding, avkoding, lagring, gjenkalling og trekkidentifikasjon
Utviklingsprosessen i informasjonsbearbeiding
•	Endringer i kognitiv utvikling kan være både kvantitative og kvalitative
•	Bearbeidingshastighet øker
•	Kapasiteten til prosessene øker
•	Flere prosesser samtidig
•	Automatisering
•	Økt kunnskap
•	Nye regler og strategier
Sosialkonstruktivisme 
Lev Vygotskij  (1896-1934) 
•	Barn utvikler sin erkjennelse og kognisjon gjennom samhandling med andre mennesker. De internaliserer kulturens redskaper og tenkemåter
•	Indre refleksjon er ikke nok
•	Utviklingen er virksomhetsspesifikk

Sosialkonstruktivismen 
•	Kulturen har innflytelse på barns tenkning
•	Biologisk utrustning (oppmerksomhet, sansing, persepsjon og minne) har betydning, men de kognitive ressursene barn har er ikke alene tilstrekkelige til at de selvstendig kan utvikle høyere formene for kognitiv fungering som kjennetegner voksne

Kulturelle redskaper
•	Kulturelle redskaper lærer barna altså hvordan de skal tenke
•	Noen benytter talespråk, andre benytter tegn, tegninger eller annet
•	Vygotskij forutsetter språk for å nå høyere mentale funksjoner (Piaget gjør ikke det)
Kulturens betydning
•	Kulturen overfører også spesifikke meninger og verdier til barna slik at de lærer hva de skal tenke. Dette betyr at menneskelig kognisjon dypest sett er sosiokulturelt betinget og at den intellektuelle utviklingen ikke er universell verken i forløp eller innhold.

Utvikling
•	Barnet  en nysgjerrig, aktiv utforsker som er opptatt av å lære og oppdage nye prinsipper
•	Mange av de viktige oppdagelsene som barn gjør skjer innenfor et samarbeid mellom barnet og et annet menneske som er en kompetent veileder
•	Barnet kan først bare utføre handlingen i samarbeid med andre, og seinere kan de utføre den alene, og den er internalisert
ZPD - zone of  proximal development
Den nærmeste utviklingssonen:

•	Betegner det området av oppgaver som er for vanskelig for barnet å klare alene på det kognitive området, men kan klare med veiledning og oppmuntring fra andre
•	Det er innen denne sonen man kan forvente intellektuell vekst

Faser i barns utvikling
•	Den primitive fasen – usammenhengende tenking < 2 år
•	Den naive fasen – ”praktisk intelligens” 
•	Det ytre tegns fase – språket brukes til problemløsning, men barna har fortsatt behov for ytre støtte – telle på fingrene
•	Internaliseringsfasen – indre refleksjon
Virksomhetsfaser
•	Intuitiv og emosjonell kontakt mellom barn og voksne (0-1 år) – samvær, følelser
•	Objekthåndtering (1-3 år) – språk og samspill
•	Lek og spill (3-7 år) – kreativitet og forståelse
•	Læring (7-11 år) – mot abstrakt tenkning 
•	Sosial og kommunikativ (11-15 år) – forståelse for andre, gruppens normer
•	Læring og yrke (15-17 år) - livsprosjekter
Scaffolding
	Stilasbygging: 
Den voksne (den kompetente veileder) ser hvilke aspekter ved en handling som er vanskelig for barnet og gir hjelp slik at barnet kommer seg et skritt videre. F eks ved puslespill, den voksne påpeker at det kan være lurt å finne alle hjørnebrikker
Scaffolding fortsatt
	oppbygningen av hjelp og støtte som er tilpasset det behovet barnet har for å komme gjennom sonen for nærmeste utvikling
Utviklingspotensiale
•	Vygotskij skyver fokus fra ferdig produkt til  prosesser og potensiale i utviklingen, i motsetning til Piaget
•	Ikke en generell utviklingssone, men om domene og virksomhetsspesifikk kunnskap. Barn har mange forskjellige soner for nærmeste utvikling knyttet til forskjellige kunnskapsområder

Språk og tenkning
Piaget: Språket avspeiler barnets eksisterende kognitive skjema. Barns første ord er ting og aktiviteter som de allerede forstår gjennom ikke-verbale sensomotoriske prosesser.
Piaget mente derfor at først kommer de kognitive strukturene og så kommer språket. Språket er ingen absolutt forutsetning for kognitiv utvikling. 

Piaget og språk
•	I begynnelsen av den preoperasjonelle periode snakker ofte barn til seg selv. 
•	Når flere barn leker sammen kan man ofte høre kollektive monologer. 
•	Piaget kalte dette for egosentrisk tale. Den reflekterer kun barnets mentale aktivitet og er ikke av betydning for den kognitive utvikling. 
Piaget og språk fort.
•	På slutten av den preoperasjonelle perioden er evnen til perspektivtaking øket og barnets språk er derfor mindre egosentrisk og mer sosialt orientert. I følge Piaget er dette et eksempel på hvordan den kognitive utviklingen fremmer språkutviklingen.

Vygotskij og språk
•	Vygotskij - enig med Piaget om at barnets tidligste tenkning er førspråklig
•	Barnets språk til å begynne med reflekterer det barnet allerede vet
•	Men så snart barnet oppdager symbolfunksjonen i språket, løper tanke og språk sammen. Språket blir da et redskap for tenkningen

Vygotskij og språk
	Blir fullstendig internalisert  som indre tale. Denne indre talen tjener som et kognitivt styringssystem som vi bruker for å organisere og regulere aktiviteter

Forskningen
•	Støtter opp om Vygotskijs forståelse av språk i den kognitive utviklingen
•	Studier viser at de mest intellektuelle begavede førskolebarn bruke mer privat tale enn andre barn
•	Barn oppnår bedre prestasjoner når de instruerer seg selv.  Privat tale må sees i sammenheng med kognitiv kompetanse som utrykk for kognitiv umodenhet
Hendelseskognisjon
•	Barnet tar del i, mestrer og forstår hendelsene i den sosiale og kulturelle verden
•	Teorien beskrives som en sosialkonstruktivisme med biologisk fundament
•	Det viktigste er forståelse av hendelser, ikke av objekter (objektskjemaer). Barn skal ha grunnlag for å handle i verden