Sosiale relasjoner, forståelse av andre og selv, og moral

Etter S.v.Tetzchner
Utviklingspsykologi
Del 7
Tidlige sosiale relasjoner–kap.20 	Tilknytning
•	Tilknytningsatferd er enhver atferd som fører til at en person oppnår eller opprettholder nærhet til en annen person
 
* Signalatferd: ansiktsuttrykk, 
gråt, gester, kroppsholdning
* Tilnærmingsatferd: bevegelse 
som rulling, krabbing, klatring 
mm
Aktivering og opphør av tilknytningsatferd
Aktivering
•	ved avstand, smerte, frykt, stress, usikkerhet, engstelse
•	lavere terskel ved sykdom og tretthet
Opphør
•	gråten blir monoton eller stilner
•	passivitet, manglende matlyst, ingen krav til omgivelsene
Tilknytning - utforskning
Nærhet og avstand
•	Det trygge barnet søker avstand for å forske ut
•	Ved usikkerhet søker en nærhet
•	Avstanden øker med erfaring

Den grunnleggende tilknytningsperioden er gjerne over ved 3-4 årsalderen
Individuelle forskjeller
Tilknytningsatferden kan føre til 
•	kjærlighet, glede og følelse av trygghet
•	sjalusi, engstelse, sinne
Brudd på relasjonen kan føre til
•	depresjon og sorg
Tilknytningstyper
•	Sikker
•	Usikker – avvisende (avviser tilknytningspersonen)
•	Usikker -  motvillig 
•	Usikker – disorganisert (motsetningsfull tilknytningsatferd)
Sensitivitet hos tilknytningspersonen
Tilknytningspersoner er mer eller mindre sensitive:
•	Sensitive: reagerer kjapt i forhold til det de mener er grunnen til barnas tilknytningsatferd og forsøker å komme barna i møte
•	Mindre sensitive: vil overse, se bort fra, reagere inkonsistent
Teorier om tilknytning
•	Teori i etologisk perspektiv – artens utvikling – beskyttelse/overlevelse (Bowlby) 
•	Skjemateorier – barn danner mentale begreps-modeller ut fra bearbeiding av sosial informasjon - begrepsdannelse (Baldwin, Stern)
•	Psykodynamisk teori – barnet blir i stand til å skille mellom seg selv og moren ved morens sensitivitet i separasjonsprosessen (Mahler) – har møtt sterk kritikk
Sammenhenger over tid
Tilknytning og kort tids utvikling
•	Det er ikke funnet klare sammenhenger mellom tilknytning og personlighets-egenskaper i førskolealder
•	Enkelthendelser kan medføre relativt store endringer i tilknytningsatferd. F.eks. å få en søsken
•	Harmoniske, kjærlige mødre gir førstefødte i større grad stabil tilknytningsatferd enn de andre barna
Sammenhenger over tid 2
Tilknytning og seinere fungering:
•	Det er ikke bevist klare sammenhenger mellom tidlig sikker tilknytning og personlighets-egenskaper i ungdoms- og voksenalder
•	Men, sikker tilknytning ved 18 mnd øker sannsynlighet for positiv sosial utvikling og gode relasjoner seinere i barnealder og i ungdomsalderen
•	Tilknytning har samme funksjon gjennom hele livet: en søker støtte og beskyttelse. F.eks. hos livsledsager eller venner
Interasjonseffekt
•	Liten sammenheng mellom barns temperament ved 9-månedersalderen og tilknytningsatferd i fremmedsituasjoner med moren ved 13 måneder
•	Sammenheng med tilknytningsatferd og mors personlighet:
irritable barn og tilbakeholden mor har tendens til å vise usikker tilknytningsatferd ved 13 måneder (s.458)

•	Betydning for observasjoner og info-innhenting
Tilknytning som tilpasning
•	Det som framstår som vellykket eller positiv tilknytning, er kulturavhengig og avhengig av framtidig miljø
•	F.eks. vil tilknytningspersoner som er lite sensitive og uforutsigbare legge grunnlag for barn som er aggressive og konkurransepregede. De vil klare seg bedre i et miljø preget av aggressivitet og konkurranse enn andre
•	Om barna blir aggressive og konkurransepregede er imidlertid ikke bestemt av tilknytnings-personen (de første leveår) alene, men også av seinere miljø
Internettlinker
•	Tilknytning og samspill 
http://www-lu.hive.no/ansatte/moh/Pedagogikk/Tilknytning/Tilknytning.htm
•	http://www.helsenytt.no/artikler/barn_saarbarhet.htm 
Tidlige sosiale relasjoner kap 20
 Søskenrelasjoner
•	Barn som har søsken mestrer oppgaver som viser forståelse for andres sinn bedre enn de uten søsken
•	Førskolebarn med aggressive og uvennlige søsken har større sjanse til å få vansker i relasjoner enn de med varme og kjærlige søsken.
Søsken
•	De fleste barn er i 18mnd oppmerksomme på sine søsken og samarbeider og er hjelpsomme
•	Etter toårsalderen tar også yngre søsken initiativ til samspill og lek, erting og konflikter - likeverdigheten øker
•	Det er oftest de største som er modeller
•	Men: ”Jeg er lillesøster, men jeg er på en måte storesøster også,” sier søster til funksjonshemmet barn.
Selvoppfattelse Kap.21
Holdepunkter for selvoppfattelse
•	Når barn begynner å si sitt eget navn, ”jeg” og ”du”, ”min”, ”meg” forstår vi at de har en oppfatning av seg selv.
•	”Den er min.”
•	Snakker med seg selv med pronomen som nevnt over.
•	Blinde barn er ofte noe forsinket mht. å uttrykke selvoppfattelse med disse ordene.

Fornemmelser av selv
•	Det gryende selvet (0 til 2-3 mnd). En fornemmelse
•	Kjerneselvet (2-3 mnd til ca.7 mnd). Opplevelsen av å være en fysisk organisme
•	Det subjektive selvet (7-15 mnd). ”Det finnes andre enn meg.”
•	Det språklige selvet (fra 15 mnd). Bevisst selvoppfattelse kommer med språket

Daniel Stern 1985, en arbeidshypotese. Kritisert fordi det er umulig å undersøke spedbarns ”fornemmelser”
Selv som en kognitiv konstruksjon
(Neisser 1997)
•	Det økologiske selvet
Selvet i handling og samhandling
•	Det mellommenneskelige selvet
Opplevelsen av seg selv i forhold til andre
•	Det begrepsmessige selvet
Barnets opplevelse av et selv
•	Det tidsutstrakte selvet
Selvet i fortid og framtid
•	Det private selvet
Egne følelser og tanker som ikke deles 
Selvoppfattelse i barne- og ungdomsalderen
•	Selvoppfattelse er den forestillingen barn danner seg om seg selv.
•	Barn, unge og voksne beskriver seg selv i termer fra de fysiske, aktivitetsmessige, sosiale og psykiske områdene. Det varierer med alder hvilke av områdene som er mest framtredende i beskrivelsene.
Selvoppfattelse - beskrivelser
Selvvurdering
•	Selvvurdering vil si barnets vurdering av egne egenskaper mot en standard, en standard som forteller hva de ønsker å være
•	Grunnlaget er omgivelsenes reaksjoner på barnet
•	Det er sammenheng mellom selvvurdering og stemningsleie på ulike alderstrinn.
Selvvurdering og stemningsleie
Sin egen lykkes smed –  troen på seg selv
•	Begrepet selvkraft forklares med å ha en opplevelse av å være den som handler og har kontroll over sitt eget liv. 
•	Læreres formidling av om elevenes muligheter for å selv å påvirke sine prestasjoner har betydning for elevenes prestasjoner og selvvurderinger.
Forståelse av andres sinn kap.22
•	For å forstå andre sinn må en ha en tanke om andre menneskers tanker, en theory of mind
•	Piaget går i sin teori ut fra at barn inntil 7-8 årsalderen er egosentriske og mangler en theory of mind (fjelleksperimentet)
•	Andre har vist at barn under 7 år kan ta andres perspektiv mht. enklere visuelle oppgaver	 med mening
Maxi og Smarties eksperimentene
•	Per legger Maxi i et grått skap og går ut
•	Mor flytter Maxi til et blått skap
•	Hvor vil Per leite etter Maxi når han kommer tilbake ?
•	Mor viser Ann en “Smarties” og spør hva Ann tror er i esken (det er blyanter). Hun svarer “Smarties”
•	Ann under fire svarer etterpå at hun hadde trodd det var blyanter
•	Ann over fire svarer etterpå at hun hadde trodd det var “Smarties”
Barns forståelse av historier
Tre historier a) mekanistisk b) atferdsmessig c) sinnhistorie
Oppgave
•	Trollet Moe bor på planeten Lurius
•	Der finnes ingen harer
•	Moe hopper som en hare
•	Later Moe som han er en hare ?
•	Når kan vi være sikre på at barn forstår at det å forestille seg er en mental prosess ?
Theory of mind
•	Forskning gir lite grunnlag for å anta at det er én spesiell evne som ligger til grunn for menneskets forståelse av andre sinn.
•	Forskningen tyder heller på at det er et komplekst nettverk av kognitive, språklige og sosiale forhold som bestemmer barns og voksnes evne til å forstå andres sinn. (s.496)
Barn med søsken mestrer bedre
Følelser spiller også inn
	Aktiviteter som kan være viktige for å utvikle forståelse av andres sinn kan være:
	
Felles lek, vitser og humor, samtaler om årsaksforhold og indre tilstander, foreldres løsning av konflikter og moralsk resonnering
Forskjeller i og vansker med forståelse av andre sinn gjenkjennes i voksenlivet
•	Vurdering av fotballdommere
•	Lærere som en misliker tillegges flere negative motiver enn lærere en liker
•	Hva da med ektefellen ? I en pressa situasjon ?
Eksempel
Relasjoner mellom barn kap.23
•	Vertikale relasjoner: den ene parten har mer kunnskap og sosial makt

•	Horisontale relasjoner: formes mellom individer med omtrent like mye sosial makt og omfatter vennskap mellom barn
Barn viser tidlig interesse for 
andre barn
•	Allerede før 6 mnd viser barn interesse for andre barn
•	Mot slutten av første leveår tar barn initiativ til samspill med andre barn
•	Inntil de første to leveårene er initiativene lette å overse (nb for barn med utviklingshemming – Down syndrom og spesifikke lærevansker)
Utvikling
•	Før to år må barn ha hjelp til samvær og samspill med andre barn
•	Allerede i ved 2-3 årsalderen er barn mer sammen med andre barn enn med voksne
•	75% av 4-åringene har venner
•	80-90% av ungdommene har det
Vennskap mellom barn
•	Førskolebarn er venner fordi de leker sammen – denne type varer livet ut
•	Større barn opplever venner som forståelsesfulle og til å stole på
•	Ungdommer deler tanker og følelser, hemmeligheter

Utviklingen har sammenheng med utvikling av forståelse av andres sinn og sosialkognitive ferdigheter
Varighet, kvalitet og likhet
•	Barn i barneskolealder skifter oftere venner enn førskolebarn og ungdommer
•	De som skifter oftest vurderes til å ha vennskap av dårligere kvalitet enn andre, særlig betydning for antisosiale barn
•	Venner har en tendens til å likne hverandre
•	De høyeste korrelasjonene finner vi mht. å sloss, ødelegge og mobbe
•	De laveste korrelasjonene finner vi mht. å være offer, mest eller minst likt

Popularitet
	Fem grupper:
•	Populære / aksepterte; ofte flotte å se på, fysisk sterke, deler 
•	Upopulære / avviste; ofte aggressive,  tilbaketrukne, umodne
•	Oversette / lagt lite merke til; få sær-trekk, viser omtanke, motivert for skole
•	Kontroversielle / både akseptert og avvist; trekk fra både pop og upop barn
•	Nøytrale / alle muligheter NB: se tabell 88
Kartlegging av vennskap
•	Observasjoner i lek og samspill, i friere aktiviteter i skolen – observasjonene kan ta utgangspunkt i de ulike atferdsmessige kjennetegnene for popularitetsgruppene, må operasjonaliseres
•	Sosiogram i klassen / barnehagegruppa
Voksnes betydning for utv. av vennskap
•	Sikker tilknytning til omsorgsper-sonene ser ut til å gi mer sosiale barn 
•	Foreldre som regulerer leken og samværet indirekte gir barna et fortrinn mht. popularitet
Popularitet og vennskap
•	Nesten alle forteller at de har venner, men ikke alle vennskapene blir gjengjeldt
•	US viste at 77% av de upopulære hadde minst ett gjensidig vennskap, 88% av de nøytrale og 98% av de populære
•	Upopulære barn har oftere gjensidig vennskap utenfor skolen
Vennskap og utvikling/tilpasning
•	Venner er en sosial kapital
•	Vennskap bidrar til utvikling av sosiale ferdigheter som samarbeids- og konfliktløsningsferdigheter mm
•	Vennskap bidrar til identitetsutv. og forståelse for andre
•	Vennskap beskytter mot ensomhet
•	Vennskap kan kompensere for dårlige hjemmeforhold
Interaksjonseffekt - Vennskap
Mangle venner 
OG 
være upoplær 
fører til :

Negativt utviklingsforløp
Modell for utvikling bygger på 
interaksjon og transaksjon
	Omfatter:
•	Temperament
•	Emosjonsregulering
•	Kognitive ferdigheter
•	Sosialkognitive ferdigheter
Jf. ART – PMT – MST – ART International
ART: Sinnekontroll, sosial ferdigheter, moralsk resonnering
Moral og prososiale 
handlinger kap.24
•	Moraldanning - barns forståelse av hva som er riktig og galt er studert på tre områder:

•	moralsk resonnering
•	samvittighet
•	prososiale handlinger

Moraldanning
•	Moralsk resonnering:
handler om de refleksjoner barn gjør seg om riktigheten av egne og andres handlinger ut fra intensjonen bak dem
•	Samvittighet
knyttet til vurdering av egne handlinger og relatert til følelsene skam og skyld
•	Prososial atferd
handlinger som fremmer samhandling og sameksistens
Moralsk resonnering - øvelse
•	Per var ny i klassen. Vidar tok initiativ og lekte med han og ble venner med han
•	Per ble etterhvert med på fotballlaget
•	En dag inviterte Vidar Per i bursdagselskap og Per sa ja
•	Seinere fikk Per vite at fotballlaget skulle på pizzarestaurant etter kampen den dagen Vidar skulle ha bursdag
•	Hva gjør Per ? Hvordan resonnere, begrunne og handle ?
Moraldanning 
og logisk konstruktivisme
	Piaget har formulert tre stadier i moraldanningen
•	Premoralsk stadium – inntil 4-5 år – følger egne regler som formuleres der og da
•	Moralsk realisme – 5-9/10 år – følger regler på en absolutt måte – konsekvensene bestemmer (slem/uhell)
•	Moralsk subjektivisme fra 9-10 år – forstår at regler er sosiale konstruksjoner og kan endres
Kohlberg: Nivåer og stadier
•	Nivå 1: Prekonvensjonell moral
- 1 orientering mot straff og lydighet
- 2 orientering mot individualisme og instrumentalitet
•	Nivå 2: Konvensjonell moral
- 3 gjensidige forventninger, relasjoner og konformitet
- 4 sosiale systemer og samvittighet
•	Nivå 3: Postkonvensjonell moral
- 5 sosiale kontakter og individuelle rettigheter
- 6 universelle etiske prinsipper
Relasjonsperspektivet 
Dunn og Smetana
Sosialkonstruktivisme
•	Moralsk forståelse (ikke som Piaget/Kohlberg: moralsk resonnering. Ikke som Skinner, et spørsmål om belønning og straff)
•	Moraldanningen er basert på erfaringer fra samspill med andre
•	Moralsk forståelse utvikles best i forhandlinger med jevnbyrdige (andre barn) 
Samvittighet - Schaffer
•	Etablering av et selv (gr.lag for tanken om snill/slem)
•	Bevisshet om standard for oppførsel
•	Sosialt press
•	Differensierte emosjoner
•	Ytre kontroll
•	Indre kontroll (forståelse av rettferdig straff)
Først i 8-10 årsalderen begynner barn å utvikle samvittighet
Prososial og antisosial atferd
•	Prososiale handlinger er handlinger som kommer andre til gode. Hjelp, omsorg, deling og samarbeid – handlingene er frivillige
•	Lydighet anses som en forløper
•	Antisosiale handlinger fører til fysisk eller psykisk skade hos andre, eller tap av eller skade på andres gjenstander. Aggresjon, ulydighet, vandalisme, kriminalitet (stoffmisbruk)
Selvkontroll og lydighet
•	Lydighet vil si at barn følger ytre påbud og forbud
•	Selvkontroll innebærer at barn klarer å la være med å gjøre noe de har lyst til
•	Foreldre i tradisjonelle samfunn stiller større krav til lydighet, lojalitet og innordning  enn moderne vestlige hvor det stilles krav til selvstendighet
Kulturforskjeller
Utvikling av altruisme
•	ta andres perspektiv (rolletaking)
•	oppleve andres smerte (empatitrening)
•	utføre hjelpende og trøstende handlinger (gir gode følelser)
med slike handlinger lærer barn at de kan være omsorgsfulle og hjelpsomme
Utvikling av prososial atferd
•	Prososiale handlinger kan observeres allerede fra 1-årsalderen (gråt når andre gråter, berøring av den som gråter)
•	4-5-åringer sier “det er fint å hjelpe”
•	Styrt av prinsipper om gjensidighet og rettferdighet
•	Prososial atferd har sammenheng med de relasjoner og virksomheter barn er i (Kl.rom 2002)
Utvikling av antisosial atferd
	Aggresjon deles i to grupper:
•	Instrumentell aggresjon – handlinger som blir brukt for å oppnå noe
•	Fiendtlig aggresjon – til hovedmål å skade noen
- åpen aggresjon som skader en annen fysisk
- relasjonsaggresjon som har til hensikt å skade en relasjon mellom to personer (f.eks. baksnakking)
Stabilitet over tid
•	Det er store individuelle forskjeller og alle barn viser en form for asosial atferd eller tendenser til slikt
•	Aggressive barn på 3 år er gjerne det også som 6-åringer og det er stabilitet langt opp i barneskolen
•	En del barn som opplever aggresjon i hjemmet kan vise prososial atferd overfor familiemedlemmer (nb for barnevernet)
Mobbing
•	Mobbing er negative handlinger overfor andre
•	Direkte mobbing som åpne handlinger
•	Indirekte mobbing som utestenging
•	Barn som mobber har økt risiko for kriminalitet og alkoholdmisbruk som voksne
Tidlig pro/antisosial atferd og seinere tilpasning
•	Prososial atferd i barneårene er en god markør for god tilpasning seinere
•	Under halvparten av alle barn med atferdsvansker vil få problemer som voksne
•	Ikke alle voksne kriminelle hadde atferdsvansker som barn
Forklaringer på pro/antisosial atferd
•	Etiologisk perspektiv: prosos.atf. er best for arten (gentisk grunnlag)
•	Psykodynamisk: prosos.atf. pga. internalisering av foreldrenes verdier
•	Atferdsanalytisk: atf. er blitt belønnet
Kognitiv atf.anal.(Bandura): atf. er imitert
•	Sosialkognitivt perspektiv: vektlegger hvordan barn oppfatter sine omgivelser 
•	Informasjonsbearbeidingsperspektiv: hva barn oppfatter samt hva de føler for det
Mer Internett
•	Mer ART/Moralsk resonneringstrening: http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/mrt.ppt
•	http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/mrtskolebarn.doc 
•	Mange ART-dokumenter:
•	http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/ 
•	http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/sinnedempere.ppt