Moralutvikling

Etter Bunkholdt
Og Tetzchner
Moral
•	Moraldanning - barns forståelse av hva som er riktig og galt er studert på tre områder:

•	Moralske vurderinger
•	Moralske handlinger - prososiale handlinger
•	Følelsesmessige reaksjoner - samvittighet

Moraldanning
•	Moralsk resonnering:
handler om de refleksjoner barn gjør seg om riktigheten av egne og andres handlinger ut fra intensjonen bak dem
•	Samvittighet
knyttet til vurdering av egne handlinger og relatert til følelsene skam og skyld
•	Prososial atferd
handlinger som fremmer samhandling og sameksistens
Moralsk resonnering - øvelse
•	Per var ny i klassen. Vidar tok initiativ og lekte med han og ble venner med han
•	Per ble etterhvert med på fotballlaget
•	En dag inviterte Vidar Per i bursdagselskap og Per sa ja
•	Seinere fikk Per vite at fotballlaget skulle på pizzarestaurant etter kampen den dagen Vidar skulle ha bursdag
•	Hva gjør Per ? Hvordan resonnere, begrunne og handle ?
Moraldanning 
og logisk konstruktivisme
	Piaget har formulert tre stadier i moraldanningen
•	Premoralsk stadium – inntil 4-5 år – følger egne regler som formuleres der og da
•	Moralsk realisme – 5-9/10 år – følger regler på en absolutt måte – konsekvensene bestemmer (slem/uhell)
•	Moralsk subjektivisme fra 9-10 år – forstår at regler er sosiale konstruksjoner og kan endres
Kohlberg: Nivåer og stadier
•	Nivå 1: Prekonvensjonell moral
- 1 orientering mot straff og lydighet
- 2 orientering mot individualisme og instrumentalitet - byttestadium
•	Nivå 2: Konvensjonell moral
- 3 gjensidige forventninger, relasjoner og konformitet - snill gutt/pike
- 4 sosiale systemer og samvittighet - lovlydighet
•	Nivå 3: Postkonvensjonell moral – prinsipielt nivå
- 5 sosiale kontakter og individuelle rettigheter
- 6 universelle etiske prinsipper
Kohlberg: Utvikling i nivåer
Relasjonsperspektivet 
Dunn og Smetana
Sosialkonstruktivisme
•	Moralsk forståelse (ikke som Piaget/Kohlberg: moralsk resonnering. Ikke som Skinner, et spørsmål om belønning og straff)
•	Moraldanningen er basert på erfaringer fra samspill med andre
•	Moralsk forståelse utvikles best i forhandlinger med jevnbyrdige (andre barn) 
Samvittighet - Schaffer
•	Etablering av et selv (grunnlag for tanken om snill/slem)
•	Bevissthet om standard for oppførsel
•	Sosialt press
•	Differensierte emosjoner
•	Ytre kontroll
•	Indre kontroll (forståelse av rettferdig straff)
Først i 8-10 årsalderen begynner barn å utvikle samvittighet
Samvittighet – Utvikling v/Schaffer
Prososial og antisosial atferd
•	Prososiale handlinger er handlinger som kommer andre til gode. Hjelp, omsorg, deling og samarbeid – handlingene er frivillige
•	Lydighet anses som en forløper
•	Antisosiale handlinger fører til fysisk eller psykisk skade hos andre, eller tap av eller skade på andres gjenstander. Aggresjon, ulydighet, vandalisme, kriminalitet (stoffmisbruk)
Selvkontroll og lydighet
•	Lydighet vil si at barn følger ytre påbud og forbud
•	Selvkontroll innebærer at barn klarer å la være med å gjøre noe de har lyst til
•	Foreldre i tradisjonelle samfunn stiller større krav til lydighet, lojalitet og innordning  enn moderne vestlige hvor det stilles krav til selvstendighet
Kulturforskjeller
Utvikling av altruisme
•	ta andres perspektiv (rolletaking)
•	oppleve andres smerte (empatitrening)
•	utføre hjelpende og trøstende handlinger (gir gode følelser)
med slike handlinger lærer barn at de kan være omsorgsfulle og hjelpsomme
Utvikling av prososial atferd
•	Prososiale handlinger kan observeres allerede fra 1-årsalderen (gråt når andre gråter, berøring av den som gråter)
•	4-5-åringer sier “det er fint å hjelpe”
•	Styrt av prinsipper om gjensidighet og rettferdighet
•	Prososial atferd har sammenheng med de relasjoner og virksomheter barn er i (Kl.rom 2002)
Utvikling av antisosial atferd
	Aggresjon deles i to grupper:
•	Instrumentell aggresjon – handlinger som blir brukt for å oppnå noe
•	Fiendtlig aggresjon – til hovedmål å skade noen
- åpen aggresjon som skader en annen fysisk
- relasjonsaggresjon som har til hensikt å skade en relasjon mellom to personer (f.eks. baksnakking)
Stabilitet over tid
•	Det er store individuelle forskjeller og alle barn viser en form for asosial atferd eller tendenser til slikt
•	Aggressive barn på 3 år er gjerne det også som 6-åringer og det er stabilitet langt opp i barneskolen
•	En del barn som opplever aggresjon i hjemmet kan vise prososial atferd overfor familiemedlemmer (nb for barnevernet)
Mobbing
•	Mobbing er negative handlinger overfor andre
•	Direkte mobbing som åpne handlinger
•	Indirekte mobbing som utestenging
•	Barn som mobber har økt risiko for kriminalitet og alkoholdmisbruk som voksne
Tidlig pro/antisosial atferd og seinere tilpasning
•	Prososial atferd i barneårene er en god markør for god tilpasning seinere
•	Under halvparten av alle barn med atferdsvansker vil få problemer som voksne
•	Ikke alle voksne kriminelle hadde atferdsvansker som barn
Forklaringer på pro/antisosial atferd
•	Etiologisk perspektiv: prosos.atf. er best for arten (gentisk grunnlag)
•	Psykodynamisk: prosos.atf. pga. internalisering av foreldrenes verdier
•	Atferdsanalytisk: atf. er blitt belønnet
Kognitiv atf.anal.(Bandura): atf. er imitert
•	Sosialkognitivt perspektiv: vektlegger hvordan barn oppfatter sine omgivelser 
•	Informasjonsbearbeidingsperspektiv: hva barn oppfatter samt hva de føler for det
Internett
•	Mer ART/Moralsk resonneringstrening: http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/mrt.ppt
•	http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/mrtskolebarn.doc 
•	Mange ART-dokumenter:
•	http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/ 
•	http://skolestua.hive.no/Vestfold/Larvik/odegarden/artlarv/doku/sinnedempere.ppt