Atferdsanalyse
Vernepleierutdanningen 
September 2004

Operant atferd
	Operant atferd er handlinger som virker på eller opererer på omgivelsene. 
	"Mennesket handler i forhold til verden, forandrer den og blir selv forandret som følge av konsekvensene av dets handlinger." (Skinner 1957 s.1) 
Respondent atferd
	Respondent atferd (reflekser) er reaksjoner som direkte utløses av enkle ting eller hendelser i miljøet (eks. skarpt lys mot øynene får pupillene til å trekke seg sammen, skreller vi løk begynner øynene å renne, hører vi et smell farer vi sammen osv) 
Det atferdsanalytiske paradigmet
SD				Respons			 SR

Foranledning		   Atferd		Forsterkende
forutgående hendelse	 handling		      hendelse
diskriminativ stimulus				konsekvens
								 Påfølgende 								     hendelse
Diskriminativ stimulus SD
er den forutgående hendelse som kontrollerer atferden (R) 
Video - Diskriminativ stimulus SD
Responsen (R) 
er en avgrenset atferdsform 
Video - Responsen (R) 
Forsterkende stimulus (SR) 
er den hendelse som følger en respons og som øker sannsynligheten for at responsen vil fremkomme neste gang personen kommer i samme situasjon. 
Video - Forsterkende stimulus (SR)
Forsterkning/belønning og straff
Belønning får vi når 
•	Stimulus presenteres etter respons og responsen øker i frekvens (kalles positiv forsterkning)
•	Stimulus fjernes etter respons og responsen øker i frekvens (kalles negativ forsterkning)
Forsterkning/belønning og straff
Straff får vi når
•	Stimulus presenteres etter atferd og atferden minker i frekvens (kalles positiv straff)
•	Stimulus fjernes etter atferd og atferden minsker i frekvens (kalles negativ straff)
Motivasjon 1
•	Motivasjon forutsetter at en kan og ønsker.
•	Atferdsanalysen opererer med miljøbaserte forklaringer på motivasjon, og ikke med med indre, mentale forklaringer. Det er miljøet en kan endre, og dermed endres motivasjonen.
•	Atferdsanalysen er opptatt av hvilke variabler som gjør forsterkere effektive, som forklarer motivasjon.

Motiverende (etablerende) operasjoner
•	Motiverende (etablerende) operasjoner omfatter alt (hendelse, operasjon eller stimulusbetingelse) som etablerer ulike stimuli som forsterkende. 

•	En diskriminativ stimulus korrelerer med at forsterker er tilgjengelig.
•	Motiverende operasjon påvirker hvor effektiv en forsterker er, ulike former for motiverende faktorer.
Motivasjon 2
	Løvaas legger vekt på å starte med de primære forsterkerne. F.eks. mat, drikke, slippe unna krav/ubehag. Siden vil sekundære forsterkere, forsterkere vi har lært å sette pris på, ha større betydning. F.eks. sosiale forsterkere som ros og samvær, leker og eiendeler o.a.
Video – Motivasjon – Forsterkning 1
Video – Motivasjon – Forsterkning 2
Video – Motivasjon – Forsterkning 3
Motivasjon 3
	Wagner og Baadsgaard bruker en forsterkerkatalog:
•	Noe å spise eller drikke
•	Ting, gjenstander til personlig eie. Penger
•	Aktiviteter inne og ute, hva liker en å holde på med
•	Sosialt samvær, samtaler, lek og moro
•	Fysisk kontakt, 
•	Talespråklig ros 
•	Tegnspråklig ros
•	Andre ting
Forsterkningsskjemaer
	Forsterkning kan gis ofte eller sjelden, hver gang en handling forekommer (kontinuerlig) eller bare av og til (intermitterende)
•	Fast antall – Forsterkning forekommer etter et bestemt antall responser
•	Fast intervall – Forsterkning forekommer etter X sec/min/timer
•	Variabelt antall – Forsterkning forekommer etter X responser, så etter Y responser osv. (Lotto)
•	Variabelt intervall – Forsterkning forekommer etter X sec/min/timer, så etter Y sec/min/timer
Forsterkningsskjemaer - virkning
Tegnøkonomi
•	I et tegnøkonomisystem oppnår en beløn-ning i form av et tegn/token på visse vilkår. Når et antall tegn er opptjent, kan en veksle dem inn i en forsterker (noe en har særlig lyst på – jf. Grethe Rhodes kosemerker). 
•	F.eks. kan en person på en arbeidsplass legge i seks sekker ved og få en kopp kaffe sammen med favorittpersonalet i kantina. Hver sekk er et tegn. 
Topografi
	Begrepet topografi er hentet fra geografien. Her viser det til en atferds utseende. Atferds utseende har særlig betydning når vi snakker om ferdigheter. F.eks. når vi løfter en tung gjenstand. Vi gjør dette forskjellig, med forskjellig utseende. Noen gjør dette på en måte som bevarer ryggens kraft, mens andre gjør det på måter som ødelegger ryggen. Det kan derfor være viktig å lære å løfte med et "riktig" utseende. 
Funksjonell analyse
	Operant (O) er en beskrivelse av en samling av atferdsformer som har samme funksjon  
	Eks. på en elevs atferder med ulikt utseende som alle har det til felles at de påkaller lærerens oppmerksomhet, noe som er positivt for eleven:
	R1 = "vandring” i klasserommet
	R2 = rope høyt og ubehølva
	R3 = be om hjelp
	R4 = vise læreren et produkt
Prompt 
diskriminativ stimulus
 	Prompt er hjelp. En prompt er en hjelpestimulus. Løvaas definerer den som en "handling som læreren gjør, og som hjelper barnet til å gi en korrekt respons slik at atferden forsterkes."
Ulike typer prompt/hjelp
•	fysisk eller manuell hjelp
•	modell-visning
•	posisjonsprompt - plassere objekter slik at det viser hva barnet skal reagere på
•	ikke-spesifikke prompter som å peke på, gjøre gester og tegn, se på korrekt objekt
•	nærhetsprompt - nærhet i tid 
Video - Prompt - Hjelpestimulus
HIERARKI AV HJELPEBEHOV
VERBAL/MUNTLIG HJELP
 LANGSIKTIG AVTALE 
Inngått varig avtale 
Tidsavgrenset avtale 
Tegnøknomi
Påminnelser om avtaler
KORTSIKTIG AVTALE. 
Råd, hvor personalet ikke har kontroll over konsekvensene
Løfte, hvor personalet har kontroll over konsekvensene 
INSTRUKS FOR DELHANDLING

VISUELL HJELP 
SKRIFTLIG  BESKJED, BRUKSANVISNING
BILDER
Utfører handlingene uten annen hjelp
Utfører handlingene med personalet tilstede

Shaping – Forming
	Det kan være vanskelig å gi en helt korrekt respons første gangen den skal utføres. En belønner derfor responser som ikke er helt riktige, men som viser at barnet er på vei til å lære målatferden. F.eks. når barnet lærer å kle seg, belønner vi barnet for å ta på seg, selv om ikke alt kommer riktig. Vi roser uhemma samtidig som vi retter på det som er kommet feil. Seinere stiller vi større krav til riktigere påkledning før vi roser.
Kjeding 
	En kjede av responser er en sekvens av responser der den siste responsen følges av en (primær)forsterker.
	SD – R – SR
			SD – R – SR
				      SD – R – SR
						   SD – R – SR
	SR i første ledd er SD i andre ledd osv.
Kontingensformet atferd
	Atferd som er formet i direkte erfaring med omgivelsene. Personen har hatt direkte erfaring med omgivelsene og de konsekvensene atferden har medført.
	Kontingensformingen har skjedd gjennom differensiell forsterkning hvor noen responser forsterkes og andre ikke.
	En får ferdigheter gjennom kontingensforming.
Regelstyrt atferd
	Når mennesker styres/påvirkes av språklige stimuli (SD) får vi regelstyrt atferd (R). 
	En må forstå regelen for å kunne følge den spesifiserte atferden. 
	En fullstendig regel spesifiserer foranled-ning (SD), atferd (R) og konsekvens (SR).
	Som et minimum må regelen spesifisere atferden.
Språklige stimuli
•	Tale
•	Tegn(språk)
•	Bilder, film
•	Pictogram/Bliss/Tegninger og tegneserier

•	Alle disse benyttes i dagliglivet og vi gjør det de spesifiserer
Språklige stimuli ex.
Språklige stimuli - bliss
FAKTORER SOM FREMMER LÆRING
•	Ros og anerkjennelse kommer regelmessig og i rikelig monn
•	Ros og anerkjennelse kommer umiddelbart etter ønsket atferd - ønskete handlinger - responser -  prestasjoner
•	Mulighetene til å lære er mange - det er mange repetisjoner og mange forskjellige situasjoner
•	Klare forventninger og passe hjelp
FAKTORER SOM HEMMER LÆRING
•	Ros og anerkjennelse kommer uregelmessig og i små mengder
•	Ros og anerkjennelse blir holdt tilbake eller gitt først lenge etter at handlingen er utført
•	Mulighetene til å lære er begrenset - få situasjoner hvor handlingene kan utføres - få muligheter for repetisjoner
•	Umiddelbart påført ubehag 
•	Belønning av uønsket atferd
•	Uklare forventinger og for lite eller for mye hjelp
§ 4A-5. Vilkår for bruk av tvang og makt 
•	       Andre løsninger enn bruk av tvang eller makt skal være prøvd før tiltak etter dette kapitlet settes i verk. Kravet kan bare fravikes i særlige tilfeller, og det skal i så fall gis en begrunnelse. 
•	       ....
•	       Det kan anvendes tvang og makt i følgende tilfeller: 
a) skadeavvergende tiltak i nødsituasjoner, 
b) planlagte skadeavvergende tiltak i gjentatte nødsituasjoner, eller 
c) tiltak for å dekke tjenestemottakerens grunnleggende behov for mat og drikke, påkledning, hvile, søvn, hygiene og personlig trygghet, herunder opplærings- og treningstiltak. 
§ 4A-6. Særlige grenser for bruk av enkelte tiltak
       Mekaniske tvangsmidler som hindrer tjenestemottakerens bevegelsesfrihet, herunder belter, remmer, skadefore-byggende spesialklær og liknende kan bare brukes for å gi nødvendig støtte for fysiske funksjonshemninger, for å hindre fall og for å hindre at tjenestemottakeren skader seg selv. I alle tilfeller må vilkårene i § 4A-5 være oppfylt.
... 
       Det er ikke tillatt med opplærings- og treningstiltak etter § 4A-5 tredje ledd bokstav c som påfører tjenestemottakeren smerte eller psykisk eller fysisk skade, herunder all form for fysisk refselse, eller som innebærer betydelig fysiske og psykiske anstrengelser for tjenestemottakeren eller medfører fysisk isolering. 
Alternative metoder til bruk av makt og tvang (Etter Holden – Embla nr.2-2000 s.34-45)
Funksjonelle analyser
Variabler som forklarer handling: 
•	Konsekvenser - av atferd
•	Diskriminanter - foranledninger
•	Etablerende operasjoner (Motivasjon) Etablerende operasjoner kan igangsette handlinger mer eller mindre uavhengig av om forsterkning er tilgjengelig. F.eks. vil vi lete etter mat dersom det er lenge siden vi har spist. EO ut foranledninger til atferd. Kan beskrives som situasjonen.
•	Settingfaktorer Hendelser som påvirker forholdet mellom atferd og miljø på en mer generell måte enn EO. F.eks. ulike somatiske tilstander som epileptisk aktivitet, lite søvn, smerter, medikasjon mm.
Alternative metoder 2
•	Ekstinksjon - fjerne forsterkerne.
•	Forsterke ønsket atferd framfor uønsket. (Jeg: DRI – DR indifferent behavior, DRO - DR other behavior, DRA - DR alternative behavior)
•	Fjerne etablerende operasjoner (motivasjonen) og settingfaktorer for problematferden. F.eks. fravær av krav eller mennesker i en situasjon. Sørge for nok søvn eller lindre smerter.
•	Funksjonell kommunikasjonstrening
•	Kompetanseheving på ulike områder.
•	Ikke-kontingent presentasjon av forsterkere - forsterkere presenteres uavhengig av atferd.
•	«Behavioral momentum» - redusere protester mot krav ved å trene på å utføre krav personen sjelden eller aldri protesterer mor og så seinere trene på krav som utføres med mindre lyst.
•	Fadingprosedyrer går ut på å fjerne det personen protesterer på, for så seinere å gjeninnføre det gradvis.
Alternative metoder 3
Begrensninger i funksjonelle analyser

•	Sensorisk stimulering-forsterkning
•	Somatiske sykdommer o.l.
•	En atferd - flere funksjoner
•	Endringer av funksjoner over tid
•	Stemningsforstyrrelser
Vansker med behandling uten makt og tvang
•	Hvor hyppig forsterkning finner sted. 
Vi velger oftest den handlingen som hyppigst forsterkes. F.eks. skriker vi for å få dersom det belønnes oftere enn om vi ber pent.
•	Hvor raskt forsterkning finner sted.
Dersom skriking fører til at vi raskt belønnes, mens på be pent først belønnes etter noe tid, velger vi å skrike.
•	Hvor lett forsterkere oppnås.
Vi vil normalt velge den atferden eller handlingen som medfører minst anstrengelse.
•	Forsterkerens kvalitet. 
Skriker vi, og en person kommer til, vil den ofte være mer nærværende og oppmerksom enn om vi ber pent, hvor personen kan være kortere i formen og fjernere i uttrykket. 
Litteratur og Internettlinker
•	Løvaas, Ivar: Opplæring av mennesker med forsinket utvikling. Gyldendal 2003
•	Eikeseth og Svartdal (red): Anvendt atferdsanalyse. Gyldendal 2003
•	Eikeseth om dokumentasjon Tidligintervensjon
•	Eikeseth om undersøkelse i Vestfold:
http://www.habiliteringstjenesten.com/html/fou/publika/autisme.html 
•	Wagner og Baadsgaard: Atfærdsmodifikation. Psykologisk-Klinisk forlag
•	Om målretta miljøarbeid: http://home.online.no/~jeskaar/regler_ph.htm   
Om tegnøkonomi: www.stio.org/articleindex/tegn/body_tegn.html  (artikkel) http://home.online.no/~kjtotlan/adhdprosjekt/tegnoeko.htm   (i skolen)
•	NAFO, Norsk atferdsanalytisk forening: www.atferd.no  
•	Institutt for Anvendt atferdsanalyse: www.iaa.no 
•	Løvaas-instituttet: www.lovaas.com
•	Erik Arntzens hjemmeside http://folk.uio.no/erikar/atferdsanalyse.htm  
•	Etablerende (motiverende) operasjoner http://wwwstud.hiak.no/av/Adferdsanalyse/etablerende%20operasjoner.htm 
•	Rettssikkerhet ved bruk av tvang og makt overfor enkelte personer med psykisk utviklingshemming 01.01.04